![hiroshima](http://abomba.hu/wp-content/uploads/2016/11/hiroshima.jpg)
![naga](http://abomba.hu/wp-content/uploads/2016/11/naga.jpg)
ATOMBOMBA KIÁLLÍTÁS
2017. június 1 - október 31.
2018. január 2 - augusztus 31.
2018. szeptember 1 -
Idén ősztől az eredeti tárgyak helyét nemes másolatok vették át, így az atombomba kiállítás továbbra is tárlatunk része.
2018. szeptember 1 -
Idén ősztől az eredeti tárgyak helyét nemes másolatok vették át, így az atombomba kiállítás továbbra is tárlatunk része.
![bomb](http://abomba.hu/wp-content/uploads/2016/11/bomb.png)
1945 tavaszán az európai harcok befejeződtek,
de a csendes-óceáni fronton tovább dúlt a háború.
Augusztus 6-án egy amerikai felségjelzésű repülőgép jelent meg a japán Hirosima városa felett, amely egy új kísérleti fegyvert, az első harci körülmények között bevetett atombombát hordozta. Ledobása hatalmas pusztítást vitt végbe. Augusztus 9-én megismételték a támadást Nagaszaki városa felett is. Nem sokkal ezután, Japán megkezdte a békatárgyalásokat a szövetségesekkel, és szeptember 2-án hivatalosan is aláírták a fegyverletételről szóló szerződést.
Az atombombát az úgynevezett Manhattan-terv keretében fejlesztette ki az Egyesült Államok, több magyar tudós – Teller Ede, Szilárd Leo – közreműködésével. Bevetésük rengeteg életet követelt, nagyrészt civileket. A Hirosimában 1945 végéig elhunytak száma 135 000 főre tehető, a nagaszaki áldozatok száma pedig 64 000 fő volt. Hirosima esetében ez az akkori lakosságnak több mint a fele volt. Természetesen a kialakuló sugárbetegség következtében még számos áldozata lett az atombombáknak, a túlélőket pedig évekig megbélyegezték és páriaként kezelték. Sok vitát kelt a mai napig a fegyverek bevetésének szükségessége.
Egyik oldalon a további veszteségek minimalizálásával érvelnek, mivel úgy gondolják, hogy egy a Japán főszigetek elleni hadművelet hatalmas veszteségeket jelentett volna, a hazájukat védő fanatikus katonaság és miliciák miatt. Ezzel szemben a támadások általában véve embertelenségével, a japán nép háború alatti démonizálással, a tényleges katonai célpontok hiányával érvelnek, sőt sokan háborús bűntettként látják ezeket.
Az atombombát az úgynevezett Manhattan-terv keretében fejlesztette ki az Egyesült Államok, több magyar tudós – Teller Ede, Szilárd Leo – közreműködésével. Bevetésük rengeteg életet követelt, nagyrészt civileket. A Hirosimában 1945 végéig elhunytak száma 135 000 főre tehető, a nagaszaki áldozatok száma pedig 64 000 fő volt. Hirosima esetében ez az akkori lakosságnak több mint a fele volt. Természetesen a kialakuló sugárbetegség következtében még számos áldozata lett az atombombáknak, a túlélőket pedig évekig megbélyegezték és páriaként kezelték. Sok vitát kelt a mai napig a fegyverek bevetésének szükségessége.
Egyik oldalon a további veszteségek minimalizálásával érvelnek, mivel úgy gondolják, hogy egy a Japán főszigetek elleni hadművelet hatalmas veszteségeket jelentett volna, a hazájukat védő fanatikus katonaság és miliciák miatt. Ezzel szemben a támadások általában véve embertelenségével, a japán nép háború alatti démonizálással, a tényleges katonai célpontok hiányával érvelnek, sőt sokan háborús bűntettként látják ezeket.
![bomb](http://abomba.hu/wp-content/uploads/2016/11/bomb.png)
A Hirosimában 1945 végéig elhunytak száma 135 000 főre tehető, a nagaszaki áldozatok száma pedig 64 000 fő volt.
HIROSIMA-NAGASZAKI ATOMBOMBA KIÁLLÍTÁS
![bomb](http://abomba.hu/wp-content/uploads/2016/11/bomb.png)
A Sziklakórház Atombunker Múzeumba való belépés 6 éven aluli gyermekek számára NEM MEGENGEDETT, 12 éven aluli gyermekek számára pedig NEM AJÁNLOTT. További információk ITT.
60 perces tárlatvezetések minden egész órakor indulnak 10 órától este 18 óráig. A 14 és 18 órakor induló túrák 1,5 órás, bővített túrák, melyen felár és regisztráció nélkül vehetnek részt.
Jegyárak ITT
60 perces tárlatvezetések minden egész órakor indulnak 10 órától este 18 óráig. A 14 és 18 órakor induló túrák 1,5 órás, bővített túrák, melyen felár és regisztráció nélkül vehetnek részt.
Jegyárak ITT